МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ
МИКОЛАЇВСЬКИЙ НАЦІОНАЛЬНИЙ УНІВЕРСИТЕТ
ІМЕНІ В. О. СУХОМЛИНСЬКОГО
Факультет іноземної філології
Кафедра загальної та прикладної лінгвістики

ЗАТВЕРДЖУЮ
Проректор із науково-педагогічної роботи____________О. А. Кузнецова 
                                  27 серпня 2019 р.

Програма навчальної дисципліни
компаративна лінгвістика та лінгвофілософія

Ступінь магістра
Галузь знань 03 Гуманітарні науки
спеціальність 035 Філологія 
035.10 прикладна лінгвістика
Освітня програма: Прикладна лінгвістика

Миколаїв – 2019

Програму розроблено та внесено: Миколаївський національний університет імені В. О. Сухомлинського 

РОЗРОБНИК ПРОГРАМИ: Каленюк Світлана Олександрівна, доцент кафедри загальної та прикладної лінгвістики, кандидат філологічних наук, доцент.

Програму схвалено на засіданні кафедри загальної та прикладної лінгвістики
Протокол № 1від «27» серпня 2019 року 

Завідувач кафедри загальної та прикладної лінгвістики ______(Коч Н. В.)

Програму погоджено навчально-методичною комісією факультету іноземної філології

Протокол від «27» серпня 2019 року № 1
Голова навчально-методичної комісії ___________             (Мороз Т. О.) 

Програму погоджено навчально-методичною комісією університету

Протокол від «27» серпня 2019 року № 14
Голова навчально-методичної комісії університету_____ (Кузнецова О. А.)

Вступ
Програма вивчення нормативної навчальної дисципліни «Компаративна лінгвістика та лінгвофілософія» складена С. О. Каленюк відповідно до освітньо-професійної програми підготовки ступеня бакалавра спеціальності 035.10 Філологія (Прикладна лінгвістика).
Предметом вивчення навчальної дисципліни є: філософія мови, яка розглядається з позицій науковості, на противагу ненауковим підходам до мови, постає як широка сфера гуманітарних досліджень, спрямованих на вивчення сутності живої людської мови, її взаємозв’язків із буттям, свідомістю, мисленням, а також сфера власне теоретико-методологічного знання, що охоплює та інтерпретує подібні взаємозв’язки.
Міждисциплінарні зв’язки: «Загальне мовознавство», «Філософія», «Етнолінгвістика», «Психолінгвістика», «Семіотика», «Комунікативна лінгвістика», «Дискурсологія», «Лінгвістика тексту».
1. 1. Мета вивчення дисципліни: ознайомитися з історією світової лінгвофілософської думки та розвитком філософії мови в Україні; визначити місце лінгвометодології як науки, що спрямована на організацію дослідження мови.
1.2. Завдання навчальної дисципліни: осмислити основні концептуальних засади філософії мови та лінгвістичної методології; ознайомитися з теоретичними положеннями із найважливіших тем філософії мови та лінгвістичної методології: філософія і мова, мова як об’єкт філософських досліджень; філософія мови та інші напрями дослідження мови, що спираються на філософію; лінгвофілософський підхід до мови (гумбольдтіанство, неогумбольдтіанство, структуралізм, поструктуралізм та постмодернізм, генеративізм); філософський підхід до мови (перші лінгвофілософські ідеї, неокантіанство, логіко-семантична програма мови, герменевтичний, феноменологічний і екзистенційно-феноменологічний підходи, комунікативна філософія і мова, теоантропокосмічна теорія мови); розвиток лінгвофілософських ідей в Україні (Г. Сковорода, О. Потебня, Д. Овсяннико-Куликовський); ознайомитися з основними проблемами, що досліджує лінгвометологія: наукові парадигми лінгвістики; загальні й лінгвістичні методи дослідження. встановити зв’язки між теоретичними положеннями контрастивної лінгвістики (порівняльної лексикології зокрема) та реаліями живої мови в історичному розвитку та сучасному функціонуванні.
1.3. Згідно з вимогами освітньо-професійної програми студенти повинні: використовувати українську мову як державну в усіх сферах суспільного життя, зокрема у професійному спілкуванні; аргументувати свої погляди на дискусійні моменти компаративної лінгвістики; ефективно працювати з інформацією: добирати необхідну інформацію з різних джерел, критично аналізувати й інтерпретувати її, впорядковувати, класифікувати й систематизувати; організовувати процес свого навчання й самоосвіти; демонструвати розуміння фундаментальних принципів буття людини, суспільства; використовувати інформаційні й комунікаційні технології, зокрема для вирішення стандартних завдань професійної діяльності; знати норми літературної мови та вміти їх застосовувати у практичній діяльності; створювати усні й письмові тексти різних жанрів і стилів державною мовою; окреслювати основні проблеми компаративної лінгвістики як науки та навчальної дисципліни.
Згідно з вимогами ОПП студент оволодіває такими компетентностями:
І. Загальнопредметні: володіє розвиненою культурою мислення, умінням ясно й логічно висловлювати свої думки; володіє знаннями з основних напрямків, закономірностей, змісту і форм наукової діяльності, методів планування, організації та керування науковою творчістю, роботою наукових колективів; володіє мовою як пізнавальним знаряддям кодування та трансформації знань; володіє всіма видами мовленнєвої діяльності (говоріння, читання, письмо, аудіювання) на базі достатнього обсягу знань із фонетики, граматики, лексики, орфографії, пунктуації та лінгвокраїнознавства; має сформовані вміння та навички здійснювати мовленнєву діяльність, зумовлену комунікативною метою; має навички створення словникових статей; розвиває навички самостійного опанування нових знань; уміє працювати з довідковою літературою, різнотипними словниками, електронними базами даних, системами інформаційного пошуку.
II. Фахові: орієнтується в наукових парадигмах загального та прикладного мовознавства; має уявлення про мову як фактор об’єднання етносу, народу, нації; застосовує досягнення національної та світової культури у вирішенні власних професійних та життєвих завдань; розвиває уміння проводити порівняльні дослідження структурних і функціональних властивостей мов незалежно від характеру генетичних відношень між ними; має сформовані уміння аналізу мовних явищ як об’єктивацію багатофакторної діяльності людини; уміє застосовувати знання мови на практиці, користуватися мовними одиницями; критично оцінює набутий досвід із позицій останніх досягнень філологічної науки; володіє сучасною мовознавчою термінологією; знає теорії виникнення мови (філогенез) та процесу становлення і розвитку мовлення окремого індивіда.
На вивчення навчальної дисципліни відводиться 90 годин / 3 кредити ECTS.
2. Інформаційний обсяг навчальної дисципліни 
Кредит 1. Лінгвофілософський підхід до мови. 
Тема 1. Філософія і мова. Мова, модуси її існування і функція. Мова як об’єкт філософських досліджень. Сутність філософії мови. Представлення сутності мови у науково-зорієнтованій філософії мови. Філософія мови та інші напрями дослідження мови, що спираються на філософію. Філософія мови як навчальна дисципліна.
Тема 2. Виникнення філософії мови як науки. Перші лінгвофілософські школи. Лінгвофілософські ідеї Давнього Сходу (Давній Єгипет, Юдея, Індія). Лінгвофілософські ідеї у Давній Греції (Платон, Арістотель). Аспекти філософії мови у стоїків. Лінгвофілософські ідеї в епоху Середньовіччя. Лінгвофілософські проблеми у середньовічних дискусіях реалістів і номіналістів. Емпіризм та раціоналізм у філософії мови XVII–XVIII ст. Лінгвофілософська граматика Пор-Рояля.
Тема 3. Історія зіставного мовознавства. Зіставне мовознавство, типологія, характерологія й універсологія. Методика зіставного мовознавства.
Кредит 2. Контрастивна лексикологія. 
Тема 4. Предмет і завдання контрастивної лексикології. Полісемія. Синоніми, омоніми, антоніми, пароніми. Етимологія української та англійської мов. Типологія лексичних систем.
Тема 5. Лексико-семантичні системи мов у контрастивному висвітленні. Ономасіологічні та семасіологічні характеристики лексичних одиниць. Семасіологія. Соціальні, стилістичні та функціональні класи слів у порівнюваних мовах.
Кредит 3. Порівняльна граматика. 
Тема 6. Вступ до порівняльної морфології української та російської мов. Порівняльна характеристика категорії роду в українській і російській мовах. Іменник.
Тема 7. Порівняльна характеристика категорії числа іменників в українській та російській мовах. Категорія числа прикметників, займенників, числівників і дієслів.
Тема 8. Система відмінювання прикметників, числівників, займенників.
Тема 9. Порівняльна характеристика категорії виду, особи, стану дієслова.
	Тема 10. Порівняльна характеристика простого та складного речення у російській та українській мовах.
3. Рекомендована література
Базова
1.	Аракин В. Д. Сравнительная типология английского и русского языков / В. Д. Аракин. – Ленинград, 1979. – 301 с.
2.	Арват Н. Н., Арват Ф. С. Сопоставительное изучение русского и украинского языков в школе : Пособие для учителя. – К. : Рад. школа, 1989. – 190 с. 
3.	Безпояско О., Городенська К., Русанівський В. Граматика української мови. Морфологія : Підручник. – К. : Либідь, 1993. – 336 с. 
4.	Бондарко А. В. Русский глагол: Пособие для студентов и учителей / А. В. Бондарко. – Л. : Просвещение, 1967. – 190 с. 
5.	Бацевич Ф. С. Філософія мови: Історія лінгвофілософських учень: Підручник / Бацевич Флорій Сергійович. – К. : ВЦ «Академія», 2008. – 240 с.
6.	Верба Л. Г. Порівняльна лексикологія англійської та української мов. Посібник для перекладацьких відділень вузів / Л. Г. Верба. – Вінниця : Нова Книга, 2003. – 160 с.
7.	Виноградов В. В. Русский язык (Грамматическое учение о слове) / Отв. ред. Г. А. Золотова. – 3-е изд., испр. – М. : Высш. школа, 1986. – 640 с. 
8.	Вихованець І., Городенська К. Теоретична морфологія української мови. – К. : Пульсари, 2004. – 400 с. 
9.	Горпинич В. О. Морфологія української мови: Підручник. – К. : ВЦ Академія, 2004. – 336 с. 
10.	Загнітко А. П. Морфологічні категорії в системі предикатності та предикативності речення. – К. : НКМ ВО, 1990. – 68 с. 
11.	Загнітко А. П. Система і структура категорій сучасної української мови. Проблеми теорії. – К. : ІСДО, 1993. – 344 с. 
12.	Кириченко Г. С., Кириченко С. В., Супрун А. П. Нариси загального мовознавства: навч. посіб. для студ. филол. спец. вищ. навч. закл.: у 2 ч. / Г. Кириченко, С. Кириченко, А. Супрун. – К. : Видавничий Дім «Ін Юре», 2008.
13.	Кочерган М. П. Основи зіставного мовознавства: підручник / М. П. Кочерган. – К. : Академія, 2006. – 424 с.
14.	Краткая русская грамматика / Белоусов В. Н., Ковтунова И. И., Кручинина И. Н. и др.; Под ред. Шведовой Н. Ю. и Лопатина В. В. – М. : Рус. яз., 1989. – 639 с. 
15.	Маслов Ю. С. Введение в языкознание. – 2-е изд, перераб. и доп. – М. : Высш. школа, 1987. – 272 с. 
16.	Милославский И. Г. Морфологические категории современного русского языка. – М. : Просвещение, 1981. – 254 с. 
17.	Порівняльна граматика української і російської мов: Підручник для педагогічних інститутів. – 2-е вид., перероб. і доп. – К. : Рад. школа, 1961. – 268 с. 
18.	Потебня А. А. Из записок по русской грамматике. Т. 1–2. – М. : Учпедгиз, 1958. – 536 с. 
19.	Практикум по изучению русского языка в сопоставлении с украинским / Сост. Л. И. Галузинская, Н. Ф. Сазонова. – К. : УМК ВО, 1991. – 44 с.
20.	Русанівський В. Структура українського дієслова. – К. : Наук. думка, 1971. – 316 с. 
21.	Сборник упражнений по современному русскому языку / Валгина Н. С., Розенталь Д. Э., Фомина М. И. – 3-е изд, перераб. – М. : Высш. школа, 1987. – 320 с. 
22.	Селіванова О. О. Сучасна лінгвістика: напрями та проблеми: Підручник / Селіванова Олена Олександрівна. – Полтава : Довкілля-К, 2008. – 712 с.
23.	Современный русский язык : Учебник / Белошапкова В. А., Земская Е. А., Милославский И. Г., Панов М. В.; Под ред. В. А. Белошапковой. – М. : Высш. школа, 1981. – 560 с. 
24.	Сопоставительная грамматика русского и украинского языков / Отв. ред. Н. Г. Озерова. – К. : Наук. думка, 2003. – 534 с. 
25.	Сучасна українська літературна мова: Збірник вправ / М. Я. Плющ, О. І. Леута, Н. П. Гальона. – К. : Вища школа,1995. – 284 с. 
26.	Фоміна Л. Ф. Порівняльна граматика української та російської мов. Морфологія : конспект лекцій. – Одеса : «Одеський національний університет», 2013. – 85 с.
27.	Цыганенко Г. П. Морфология современного русского языка. Введение. Именные части речи : Лекционный курс. – Донецк : Каштан, 2005. – 344 с. 
28.	Чеснокова Л. Д. Русский язык. Трудные случаи морфологического разбора: Учеб. пособие для студентов-филологов. – М. : Высш. школа, 1991. – 192 с. 
29.	Шведова Л. Н. Трудные случаи функционирования видов русского глагола (к проблеме конкуренции видов). – М. : Изд-во МГУ, 1984. – 109 с. 
30.	Щерба Л. В. Языковая система и речевая деятельность. – Л. : Наука, 1974. – 428 с. 
31.	Ющук И. Ф. Я выучу украинский язык: Фонетика. Лексика. Словообразование. Морфология. Украинская литература до 1917 года: Учебное пособие. – К. : Рад. школа, 1991. – 288 с 
Допоміжна
1.	Александрова Н. Некоторые вопросы логики, методологии и философии языка / Н. Александрова // Вопросы языкознания. – 1985. – № 6. –С. 47–60.
2.	Алпатов В. М. «Грамматика Пор-Рояля» и современная лингвистика /В. Алпатов // Вопросы языкознания. – 1992.– № 2. – С. 57–69.
3.	Апресян Ю. Д. Идеи и методы современной структурной лингвистики / Ю. Д. Апресян. – М. : Наука, 1966. – 178 с.
4.	Арутюнова Н. Д. Лингвистическая философия / Н. Арутюнова // Лингвистический энциклопедический словарь. – М. : Наука, 1990. – 120 с.
5.	Бенвенист Э. Общая лингвистика / Э. Бенвенист. – М. : Прогресс, 1974. – 448 с.
6.	Болотов В. И., Потебня А. А. и когнитивная лингвистика / В. И.  Болотов, А. А. Потебня // Вопросы языкознания. – 2008. – № 2. – С. 82–97.
7.	Брендаль В. Структурная лингвистика // В. А. Звегинцев. История языкознания ХІХ-ХХ веков в очерках и извлечениях. – М. : Наука, 1965.– С. 94–101.
8.	Вайсгербер Й. Л. Язык и философия / Й. Вайсгербер / Вопросы языкознания. – 1993.– № 2. – С. 114–125.
9.	Денн М. Имяславие и его философские пророки: от субститута глоссолалии к обоснованию времености / М. Денн // Вопросы философии. – 2002. – № 12. – С. 93–105.
10.	Диброва К. Ю., Ступин Л. П. О теоретических взглядах Л. Блумфилда / К. Диброва // Вопросы языкознания. – 1990. – № 1. – С. 138–149.
11.	Дротянко Л. Г. Філософські ідеї мовознавства / Л. Дротянко. – К. : НАУ, 2002. – 514 с.
12.	Ермишин О. Т. «Лекции по античной философии» П. А. Флоренского / О. Ермишин // Вопросы философии. – 2003. – № 8. – С. 119–123.
13.	Жаборюк О. А. До питання про філософські аспекта мовознавства / О. Жаборюк // Мовознавство. – 2006. – № 1. – С. 39–44.
14.	Засорина Л. Н. Введение в структурную лингвистику / Л. Засорина. – М. : Высшая школа, 1974. – 319 с.
15.	Кернер Э. Ф. Вильгельм фон Гумбольдт и этнолингвистика в Северной Америке. От Боаса (1894) до Хаймса (1961) / Э. Кернер // Вопросы языкознания. – 1992. – № 1. – С. 105–114.
16.	Кнабе Г. С. Витгенштейн и Гуссерль / Г. С. Кнабе // Вопросы философии. – 1998.– № 5.– С. 56–62.
17.	Кузнецов В. Г. Женевская лингвистическая школа: от Соссюра к функционализму / В. Кузнецов. – М. : Едиториал, 2003. – 134 с.
18.	Кузнецов В. Г. Учение Ф. де Соссюра в свете соссюрологии В. Кузнецов // Вопросы языкознания. – 2006. – № 5. – С. 106–118.
19.	Кузнецов В. Г. Ф. де Соссюр и женевская школа: от «языка» к «речи» / В. Кузнецов // Вопросы языкознания. – 2007. – № 6. – С. 97–116.
20.	Кузнецов В. Г. Ф. де Соссюр и А. Саше. Место работы А. Саше «Программа и методы теоретической лингвистики» в истории языкознания /
B.	Кузнецов // Вопросы языкознания. – 2006. – № 3. – С. 18–32.
21.	Кузнецов В. Г. Луи Ельмслев: раннее научное творчество/ В. Кузнецов // Вопросы языкознания. – 2009. – № 1.– С. 118–126.
22.	Лекторский В. А. Л. Витгенштейн и некоторые традиции отечественной мысли / В. Лекторский / Вопросы философии. – 1998. – № 5. – С. 23–29.
23.	Лекторский В. А. Немецкая философия и российская гуманитарная мысль: С. Л. Рубинштейн и Г. Г. Шлет / В. Лекторский // Вопросы философии. – 2001. – № 10. – С. 129–140.
24.	Лосев А. Ф. Имяславие и платонизм / А. Лосев // Вопросы философии. – 2002. – № 9. – С. 105–130.
25.	Лосев А. Ф. К вопросу о применении теории отражения в логике/А. Лосев // Вопросы философии. – 1998. – № 8. – С. 138 –144.
26.	Лосев А. Ф. Основной принцип мышления и вытекающие из него логические законы мышления / А. Лосев // Вопросы философии. – 1998. – № 8. – С. 144–153.
27.	Матезиус В. Куда мы пришли в языкознании // Звегинцев В. А. История языкознания Х1Х–ХХ веков в очерках и извлечениях. – М. : Учпедгиз, 1965. –Ч. 2.– С. 141–146.
28.	Мельничук О. С. Мова як суспільне явище і як предмет сучасного мовознавства / О. Мельничук // Мовознавство. – 1997.– № 2–3.– С. 3–11.
29.	Михалев С. В. О соотношении науки и философии в моровоззрении П. А. Флоренского // С. Михалев / Вопросы философии. – 1999. – № 5. – С. 15–157.
30.	Оезер Э. Мозг, язык и мир / Э. Оезер / / Вопросы философии. – 1998. – №5.– С. 80–85.
31.	Перебийніс В. С. На шляху до пізнання таємниць мови / В. Перебийніс. – К. : Світ, 1965.– 230 с.
32.	Перебийніс В. С. Напрямки і школи в сучасній структурній лінгвістиці // Проблеми та методи структурної лінгвістики. – К. : Світ, 1969. – Вип. 2. – С. 5–25.
33.	Перебийніс В. С. Розвиток структурно-математичної лінгвістики на Україні / В. перебийніс // Мовознавство на Україні за 50 років. – К. : Світ, 1967. – 120 с.
34.	Перебийніс В. С. Теоретичні та прикладні проблеми структурної лінгвістики / В. Перебийніс // Мовознавство. – 1981. – № 4. – 23 – 42 с.
35.	Петров В. В. Идеи современной феноменологии и герменевтики в лингвистическом представлении знаний / В. Петров // Вопросы языкознания. – 1990. – № 6. – С. 102–110.
36.	Пигалев А. И. Рене Жерар и Мартин Хайдеггер: о смысле «преодоление метафизики» / А. Пигалев // Вопросы философии. – 2001. – № 10. – С. 152–169.
37.	Радченко О. А. Лингвофилософские опыты В. Фон Гумбольдта и постгумбольдтианство /  О. Радченко // Вопросы языкознания. – 2001. – № 3. – С. 11–23.
38.	Радченко О. А. Лингвофилософский неоромантизм Й. Л. Вайсгербера / О. Радченко // Вопросы языкознания. – 1993. – № 2. – С. 107 –114.
39.	Резниченко А. И. Категория Имени и опыты Онтологии: Булгаков, Флоровский, Лосев / А. Резниченко // Вопросы философии. – 2004. – № 8. – С. 134–145.
40.	Руднев В. П. Витгенштейн и XX век / В. Руднев // Вопросы философии. –1998. – № 5. – С. 37–42.
41.	Ситнеченко Л. Першоджерела комунікативної філософії / Л. Ситниченко. – К. : Либідь, 1996. – 759 с.
42.	Смирнова Е. Д. Логика и «строительные леса» мира. Необычный мир трактата Л. Витгенштейна / Е. Смирнова // Вопросы философии. – 1998. – № 5. – С. 62–68.
43.	Сокулер З. А. «Жизнь и мир суть одно»: философия, логика и этика в «Логико-философском трактате» / З. Сокулер / / Вопросы философии. – 1998. – № 5. – С. 68–75.
44.	Соссюр Фердінанд де. Курс загальної лінгвістики / Фердінанд де Соссюр. – К. : Основа. – 1997. – 324 с.
45.	Тезисы Пражского лингвистического кружка // Звегинцев В. А. История языкознания XIX–XX веков в очерках и извлечениях. - М. : Наука, 1965. – Ч. 2. – С. 123–141.
46.	Троицкий В. П. О логических исследованиях А.Ф. Лосева / В. П. Троицкий // Вопросы философии. – 1998. – № 8. – С. 134 –138.
47.	Флоренский П. А. Личность Сократа и лицо Сократа / П. Флоренский // Вопросы философии. – 2003. – № 8. – С. 123–132.
48.	Франчук В. Ю. А. А. Потебня и славянская филология / В. Франчук // Вопросы языкознания. – 1992. – № 4. – С. 123–131.
49.	Фриз Ч. Значение и лингвистический анализ // Новое в лингвистике. – М. : Наука, 1962. – Вып. 2. – С. 98–117.
50.	Халлер Р. Витгенштейн и модерн / Р. Халлер // Вопросы философии. – 1998. – № 5. – С. 29–37.
51.	Хоружий С. С. Творчество О. Павла Флоренского и наши дни /
A.	Хоружий // Вопросы философии. – 2001. – № 7. – С. 170–177.
52.	Хэррис З. С. Метод в структурной лингвистике (Раздел: методологические предпосылки) // Звегинцев В. А. История языкознания Х1Х–ХХ веков в очерках и извлечениях. – М. : Наука, 1965. – Ч. 2. – С. 209– 228.
53.	Шаумян С. К. Насущные задачи структурной лингвистики // Звегинцев В. А. История языкознания XIX–XX веков в очерках и извлечениях. – М. : Наука, 1965. – 4.2. – С. 458–467.
54.	Шлет Г. Г. Знак – значение как отношение suigenerisи его система
(глава из рукописи) / Г. Шлет // Вопросы философии. – 2002. – № 12. – С. 79–93.
55.	Щедрина Т. Г. Коммуникативное пространство философского сообщества (опыт реконструкции философского архива Густава Шпета / Т. Щедрина // Вопросы философии. – 2003. – № 8. – С. 106–119.
56.	Щедрина Т. Г. У истоков русской семиотики и структурализма (исследование семейного архива Густава Шпета) / Т. Щедрина // Вопросы философии. – 2002. – № 12. – С. 75–79.
57.	Щерба Л. В. О трояком аспекте языковых явлений и об эксперименте в языкознании / Л. Щерба // Звегинцев В. А. История языкознания Х1Х–ХХ веков в очерках и извлечениях. – М. : Наука, 1965. – Ч.2. – С. 316–373.
Довідкова література
1. Лингвистический энциклопедический словарь / Под ред. В. Н. Ярцевой. – М. : Сов. энциклопедия, 1990. – 688 с. 
2. Селіванова О. О. Лінгвістична енциклопедія. – Полтава : Довкілля-К, 2010. – 844 с. 
3. Русский язык: Энциклопедия / Гл. ред. Ю. Н. Караулов. – 2-е изд., перераб. и доп. – М.: Большая Российская энциклопедия; Дрофа, 1997. – 703 с. 
4. Українська мова: Енциклопедія / Редколегія: Русанівський В. М., Тараненко О. О. та ін. – К. : Видавництво «Українська мова» ім. М. П. Бажана, 2004. – 833 с. 
5. Микитин М. Л., Романченко А. П. Сучасна українська літературна мова: Морфеміка. Словотвір. Морфологія: Практикум. – Одеса : Астропринт, 2005. – 189 с. 
4.	Форма підсумкового контролю успішності навчання: іспит.
5.	Засоби діагностики успішності навчання: самостійна робота, контрольна робота.